9sammy5 napisal/-a:Zanimivo da še ni nihče začel teme
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Jaz imam težave z enim izpitom.
1. Kaj je dežela od 14.stol. Naprej in v čem se razlikuje od dežele v 19.stol.? V čem je pomen dežel v slovenski zgodovini?
"zakon ima namen, da se izboljša položaj splošno koristnega kmečkega razreda.." katera ekonomska teorija je za takim razmišljanjem? S kakšnimi ukrepi so hoteli doseči namen in kdaj? Kateri takratni ukrep je skušal spremeniti premoženjske pravice kmetov do kmetije, kdaj so to skušali prvič narediti in s kakšnim namenom?
3.Kateri ukrep in kdaj je temeljito spremenil položaj kmetov? Kako se je izboljšal, kako poslabšal?
Če ne bo nihče drug, bo pa dragoxxx, virtualni tutor, odgovoril :
1.) Dežela od 14. stoleta je posebna oblika državnopravne enote. Določeni , predvsem teritorialni zemljiški gospodje, podprti z zadostno materialno močjo(obsežna posestva v zasebni lasti) ter podporo nižjega nesvobodnega plemstva(nad katerim so pridobili vojaško in sodno oblast) so na določenem večjem območju vzpostavili svoj vladarski ustroj tako, da so postali deželni kneti teh območij, v okviru katerih je nižje plemstvo(ministeriali) postalo svobodno in dobilo svoj avtonomni organ, sprva le sodno avtonomijo v ovkiru ograjnega sodišča, kasneje pa še deželnozborsko avtonomijo. Dežela v 19. stoletju pa je bila ena izmed avtonomnih enot v okviru cesarstva s svojimi avtonomnimi organi. Razlika je torej še v tem, da so v okviru dežele 14. stoletja avtonomijo imeli zgolj najvišji sloji, tj. plemiči, v 19. stoletju pa je deželna avtonomija pomenila avtonomijo celotnega deželnega prebivalstva, oličena v državnem zboru kot splošnem deželnem političnem predstavništvu.
Pomen dežel v SLO je predvsem ta, da so po eni strani ovirali slovenske težnje po združitvi, saj je bila deželna zavest močna in je onemogočala hitrejše združevanje v eno državno tvorbo, po drugi strani pa smo zahvaljujoč avtonomiji v okviru dežel uspeli ohraniti svojo samobitnost.
2) To je fiziokratizem. V času Marije Terezije in njenega sina Jožefa, predvsem z robotniškim in nevoljniškim patentom. Mislim da so z ukrepom Prevedbe skušali spremeniti premoženjske pravice kmetov do zemlje.
3) To je pomoje bila zemljiška odveza , 7. septembra leta 1848. Položaj se izboljša tako, da kmet dokončno postane lastnik zemlje(odpravljena je še stvarna plat podložnosti), slabost je v tem, da je moral kmet zato plačati denarno odškodnino, ki je pa bila včasih tako visoka, da je bil prisiljen prodati kmetijo in oditi drugam(ti.i kmetije na boben)
Upam, da bo kej pomagalo, res je sicer da sm od 1. letnik že mal pozabil, ampak tole bi moralo biti kr prav. P.S. Prav lepo je malce oddahniti si od Civilnega procesnega prava in se posvetiti PR ZGO, hehe
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)